АНОМАЛЬНА МАТКОВА КРОВОТЕЧА ЯК КЛІНІЧНА ПРОЯВА ІСТМОЦЕЛЕ ПІСЛЯ КЕСАРЕВА РОЗТИНУ - Лазуренко, В.; Сафонов, Р.; Гордієнко, П.; Железняков, О.; Тертишник, Д.; Лященко, О.; Афанасьєв, І. (Неонатологія, хірургія та перинатальна медицина, 2026)
У сучасному розумінні істмоцеле або ніша - це ятрогенний карманоподібний дефект стінки матки в ділянці рубця після перенесеного жінкою кесаревого розтину. За даними літератури частота істмоцеле зустрічається у 25-70% жінок після оперативного розродження і збільшується з кожним наступним кесаревим розтином. Якщо настає маткова вагітність, то пацієнтки з «нішею» міометрія належать до групи високого ризику. Мета дослідження - вивчення особливостей аномальної маткової кровотечі як клінічної прояви істмоцеле у пацієнток після кесаревого розтину на прикладі клінічного випадку. Матеріали та методи. Досліджений клінічний випадок, проведений авторами статті, пацієнтки М., яка надійшла до гінекологічного відділення зі скаргами на кров’янисті виділення зі статевих шляхів впродовж менструального циклу. Вважає себе хворою з 2025 року після других пологів (в анамнезі пологи у 2023 та 2024 році шляхом операції кесарів розтин) стали турбувати аномальні маткові кровотечі. Отримано згоду пацієнтки на публікацію медичної інформації зі збереженням персональних даних. Робота виконувалась згідно плану НДР кафедри акушерства та гінекології №2 ХНМУ: «Удосконалення діагностично-лікувальних заходів та профілактики ускладнень вагітності та гінекологічних захворювань у жінок з екстрагенітальною патологією (№ державної реєстрації 0124U002218), термін виконання 2024-2026 роки. Результати: Під час трансвагінального ультразвукового дослідження по передній стінці матки визначається післяопераційний рубець, у ділянці рубця візуалізується ніша глибиною до 6 мм, товщина міометрія в ділянці рубця 4 мм, шириною 2 мм, товщина резидуального міометрія складала 4 мм. У порожнині ніші візуалізувався гіперехогенний вміст. За результатами обстеження та проведеного консиліуму виставлений діагноз: істмоцеле, злуковий процес органів малого таза. Рекомендовано оперативне лікування в плановому порядку в обсязі: гістерорезектоскопія, біопсія ендометрія, висічення країв істмоцеле. При гістероскопії виявлено, що порожнина матки трикутникової форми, деформована за рахунок наявності ніші по передній стінці матки в ділянці післяопераційного рубця після кесаревого розтину (істмоцеле). В порожнині ніші велика кількість крові та слизу, має місце виражений судинний рисунок. Виконано гістерорезектоскопію. Проведена біопсія ендометрія. Гістологічне заключення: мікроскопічно у надісланому матеріалі фрагменти фіброзної тканини, склероз стінки судин міометрію, ендометрій у фазі проліферації. Через 3 місяця після проведеного хірургічного лікування: скарги на кров’янисті виділення з піхви поза менструацією відсутні з моменту операції, жінка відзначає покращення якості життя. При трансвагінальному УЗД істмоцеле не визначалося, рубець на матці спроможний, товщиною 5 мм. Необхідно акцентувати увагу патоморфологів при проведенні гістологічного дослідження, отриманого при гістерорезектоскопії істмоцеле морфологічного матеріалу, бо в окремих випадках лікарі отримують висновок щодо наявності залозисто-фіброзного поліпу шийки матки або інших не відповідних діагнозу заключень. Висновок. Вивчення особливостей аномальної маткової кровотечі у пацієнток з істмоцеле, вибір оптимального методу обстеження жінок після кесаревого розтину, особливо зі скаргами на порушення менструального циклу та об’єму оперативного лікування, сприяє значному покращенню якості життя хворих, зникненню аномальних маткових кровотеч, нормалізації менструальної та репродуктивної функції. В свою чергу, адекватна корекція істмоцеле може знижувати ризики акушерських ускладнень при наступних вагітностях.