СУЧАСНІ АСПЕКТИ РОЗВИТКУ ПЛАЦЕНТАРНОЇ ДИСФУНКЦІЇ НА ТЛІ ГЕНІТАЛЬНИХ ІНФЕКЦІЙ - Псарюк, Ю.; Каліновська, І. (Неонатологія, хірургія та перинатальна медицина, 2026)
Інфекційні агенти є одними з найпоширеніших зовнішніх чинників, що спричиняють порушення нормального перебігу вагітності. За даними ВООЗ, приблизно 20 % вагітних у світі мають урогенітальні інфекції нижнього відділу статевого тракту, і ці інфекції асоціюються з клінічними ускладненнями вагітності, включно з дисфункцією плаценти, передчасними пологами, низькою масою тіла при народженні, передчасним розривом плодових оболонок та післяпологовим ендометритом. Попередні дослідження також вказують, що урогенітальні інфекції виникають у значної частини вагітних, і на їх фоні плацентарний функціональний стан істотно порушується. Мета роботи. Метою даного клініко-статистичного дослідження було вивчення частоти, особливостей перебігу та структурних проявів плацентарної дисфункції у вагітних на тлі генітальних інфекцій за даними ретроспективного аналізу для формування груп ризику вагітних та раннього диференційованого лікування. Матеріал та методи дослідження. У дослідження було включено 100 вагітних, які перебували під динамічним акушерським наглядом та були розроджені у лікувальному закладі. Відповідно до основної мети та завдань наукового дослідження клінічні групи були представлені таким чином: основна група – 50 вагітних із підтвердженими генітальними інфекціями та клініко-інструментальними ознаками дисфункції плаценти, контрольна група – 50 вагітних без ознак генітальних інфекцій, у яких перебіг вагітності був фізіологічним. Усі обстежені дали інформовану згоду на участь у дослідженні. Протокол дослідження відповідав принципам біоетики та положенням Гельсінської декларації (Протокол комісії з біоетики № 2 від 19.10.2023 р.). Дослідження проводилося відповідно до положень наказу МОЗ України №1437 від 09.08.2022 р. «Про затвердження Стандарту медичної допомоги «Нормальна вагітність»», який регламентує обсяг клінічного обстеження вагітних, зокрема скринінг та діагностику інфекційних захворювань під час вагітності. Статистичну обробку отриманих результатів проводили з використанням сучасних методів варіаційної статистики із застосуванням програмного забезпечення Statistica, SPSS та Microsoft Excel. Кількісні показники перевіряли на відповідність нормальному розподілу за критерієм Шапіро–Уїлка. За умови нормального розподілу результати подавали у вигляді середнього значення та стандартного відхилення (M ± SD). Для порівняння середніх значень між групами використовували t-критерій Стьюдента. У разі ненормального розподілу застосовували непараметричні методи статистики, зокрема критерій Манна-Уїтні. Якісні показники аналізували з використанням критерію χ² Пірсона або точного критерію Фішера. Дослідження є фрагментом НДР кафедри акушерства та гінекології Буковинського державного медичного університету, № державної реєстрації 012U110020, терміни виконання 01.01.2021-31.12.2025 рр.). Результати дослідження. За наявності плацентарної дисфункції в анамнезі часто спостерігаються ускладнення вагітності. У таких вагітних частота ранніх і пізніх гестозів становила 28 (56,0 %) і 16 (32,0 %), порівняно з 8 (16,0 %) і 4 (8,0 %) у жінок без проявів плацентарної дисфункції (р<0,05). Загроза переривання вагітності у жінок з плацентарною дисфункцією зафіксована в 32 (64 %) випадків, у жінок контрольної групи - 11 (22 %) (р<0,05), частіше були самовільні викидні - 36 (72 %) проти 6 (12 %), а вагітність супроводжувалась анемією - 22 (44%) проти 14 (28%) (р<0,05). Відсоток жінок з першими і повторними пологами був однаковим як серед вагітних з плацентарною дисфункцією, так і серед жінок контрольної групи (р >0,05). При проведенні специфічного обстеження вагітних основної групи було виявлено різні збудники генітальних інфекцій. Серед вагітних основної групи були вагітні з хламідіозом, уреаплазмозом, бактеріальною мікст-інфекцією та бактеріально-вірусною мікст-інфекцією. Переважала змішана інфекція, що спостерігалася у 20 (40 %) жінок, що свідчить про високий рівень хронізації інфекційного процесу. Серед факторів ризику розвитку дисфункції плаценти у вагітних основної групи найчастіше реєструвалися: хронічні запальні захворювання статевих органів, ендокринні порушення, обтяжений соматичний анамнез, шкідливі звички, соціально-економічні чинники. Комбінація двох і більше факторів ризику виявлена у 68 % пацієнток основної групи. В результаті проведеного ультразвукового дослідження нами були виділені ехографічні маркери несприятливого перебігу і результату вагітності в жінок з генітальними інфекціями та плацентарної дисфункції в ранньому ембріональному і ранньому фетальному періодах, що дало можливість у подальшому прогнозувати розвиток дисфункції плаценти в пізніх термінах вагітності. Висновки. У вагітних високого ризику внутрішньоутробного інфікування плода характерні значні морфологічні та структурні зміни плаценти, плода, які характеризуються як ехографічний симптомокомплекс внутрішньоутробного інфікування плода. Підвищення частоти виявлення одного з клінічних проявів дисфункції плаценти – синдрому затримки росту плода – при мікст-інфекції свідчить не тільки про порушення морфології та функційного стану плаценти, але й про суттєві метаболічні зміни в організмі плода. Це вказує на пряму шкідливу дію збудників та їх токсинів на тканини плода, що розвивається.