НУТРИТИВНА ПІДТРИМКА НОВОНАРОДЖЕНИХ І ДІТЕЙ РАННЬОГО ВІКУ З ВРОДЖЕНИМИ ВАДАМИ СЕРЦЯ - Куріліна, Т.; Писарєв, А.; Марушко, Т.; Тараненко, Т.; Руденко, Н. (Неонатологія, хірургія та перинатальна медицина, 2026)
Мальнутриція у дітей з вродженими вадами серця (ВВС) суттєво пов’язана з підвищеним ризиком смерті, впливає на фізичний і нервово-психічний розвиток та на результати кардіохірургічних втручань. Метою представленої роботи є аналіз сучасних поглядів на організацію нутритивної підтримки новонародженим та дітям раннього віку з природженими вадами серця. Пошук джерел був проведений у наукометричних базах PubMed, MEDLINE, Embase. Також проведений аналіз клінічних рекомендацій та консенсусних документів SCCM, ASPEN, ESPNIC, ESPGHAN, AEP, ESPEN, PCICS та NPC-QIC. Встановлено, що мальнутриція є загальним станом у дітей з ПВС, особливо у новонароджених і немовлят, та спостерігається незалежно від наявності чи відсутності ціанозу. Основними факторами ризику порушення нутритивного стану є недостатнє споживання, підвищення енергетичних потреб, гіпоксія, порушення толерантності до процесу харчування та мальабсорбція. Водночас, надмірна маса тіла та ожиріння у дітей з ПВС демонструє тенденцію до зростання. Першим кроком розробки індивідуалізованої програми харчування дитини з ПВС є оцінювання нутритивного стану з визначенням антропометричних показників на основі балів за z-score. Визнання обмежень антропометрії на ранніх стадіях розвитку мальнутриції обумовлює рекомендації щодо включення спеціалізованих інструментів скринінгу харчування в практику спостереження за дітьми з ПВС. Регулярний скринінг з використанням спеціальних інструментів (STRONG Kids, STAMP та інших) як при амбулаторному спостереженні, так і під час госпіталізацій, а також додаткове використання шкали оцінки хірургічного ризику RACHS-2 дозволяє планувати комплексну медичну дієтичну терапію (МДТ) у періопераційному періоді. У статті представлено підходи до обчислення потреб у енергії та білку. Розглянуто особливості нутритивної підтримки у передопераційному, міжстадійному та післяопераційному періодах. Також представлено три клінічні фенотипи дітей з ПВС залежно від нутритивного стану та рекомендації для них з МДТ. Наголошено на необхідності ретельного обліку загальної кількості рідини для уникнення надмірної циркуляції. Саме необхідність забезпечення необхідного рівня енергії і білка та обмеження волемічного навантаження обумовлює додавання до продуктів харчування або фортифікаторів, або ізо- та гіперкалорійних продуктів клінічного харчування (харчові продукти для спеціальних медичних цілей (FSMPs). Висновок. Порушення нутритивного стану у дітей з ВВС є надзвичайним викликом через можливість розвитку численних патологічних станів, обумовлених незрілістю, гіпоксією, або асоційованих з вадою ускладнень (кНЕК, білково-втратна ентеропатія, хілоторакс, дисфункція нирок), особливо у дітей з нестабільним дуктус-залежним системним кровообігом. Моніторинг фізичного зростання та постійна корекція харчування повинні включатися у образ життя дитини, яка має вроджену ваду серця, незалежно від потреб у хірургічному втручанні.